Posudek oponenta diplomové práce 
Jana Těžká: Problematika pracovní migrace – Chodov u Karlových Varů (Jak migrace ovlivňuje rodinný život?)

Cílem práce, podle ne zcela šťastné formulace z anotace, „je problematika pracovní migrace obyvatel města Chodov“. Podobně ne zcela šťastná je formulace výzkumných otázek, jejichž první okruh věnovaný obecným okolnostem migrace by byl mnohem vhodnější pro kvantitativní než autorčino kvalitativní šetření – nejvíce zřejmé je to u závěrečné otázky tohoto okruhu: „Kam nejčastěji pracovní migrace Čechů směřuje?“ (Stejně tak kvalitativní výzkum neumožňuje autorce tvrdit, že „pracovní migraci vykonvají převážně jedinci středního věku.“ – s. 63 a také 77) Zato stěžejní druhý tematický okruh, který je hlavním přínosem této diplomky, je už formulován bezvadně a velmi výstižně rozvádí ústřední otázku obsaženou v podtitulu práce (s. 10). Bohužel ale z textu není zcela zřejmá souvislost těchto otázek a teoretického rámce práce, který jinak hraje v práci hlavní roli.

Samotná teoretická část práce je založena na adekvátním výběru odborné literatury a zpracována velmi dobře. Především se autorka dokázala vyhnout obvyklému problému studentských prací, v nichž zůstává teorie zcela odříznuta od vlastního terénního výzkumu – v jejím případě je tomu naopak, empirická část s prezentací vlastního výzkumu neustále odkazuje na teoretickou kapitolu i na další relevantní poznatky z literatury. 

Tuto provázanost teoretického zázemí s intepretací vlastního šetření je potřeba velmi ocenit, ale bohužel se nedokážu zbavit dojmu, že se autorce nepodařilo úplně udržet rovnováhu a že ve výsledném textu práce nakonec příliš převažuje prezentace teorií nad empirickým materiálem. Uvedu několik příkladů, které ve mě tento dojem vyvolaly: „Tento výzkum pozitivně koreloval s ‚Teorií dvojího trhu.‘“ (s. 43); „‘Teorie sítí‘ byla provedeným výzkumem potvrzena u všech respondentů...“ (s. 46); „Kadlčákovo členění lze aplikovat i na dotazované...“ (s. 54). Na základě těchto a dalších podobných příkladů jsem nakonec došel k přesvědčení, že převažujícím způsobem prezentace výsledků autorčina terénního výzkumu není systematická interpretace provedených rozhovorů, ale že jsou úryvky z rozhovorů převážně používány jako ilustrace pro potvrzení nebo vyvrácení prezentovaných teorií; to platí zejména o kapitolách 6.1-6.3. V klíčové části 6.4 „Vliv migrace na rodinný život“ už dostává vlastní interpretace rozhovorů mnohem více prostoru.

Celkově práci doporučuji k obhajobě a navrhuji hodnocení velmi dobře. Důvodem pro toto hodnocení jsou výtky formulované výše – na rovině metodologické především nevyjasněnost toho, na které otázky lze získat věrohodné odpovědi kvalitativním výzkumem, a v prezentaci terénního výzkumu přílišná závislost na potvrzování či vyvracení teorií na úkor důsledné interpretace vlastního materiálu.

									Petr Pabian