Lenka VYČÍTALOVÁ, Turnovští hledači drahých kamenů v letech 1813-1948, bakalářská práce, Ústav historických věd Fakulty filozofické Univerzity Pardubice, Pardubice 2019.

Lenka Vyčítalová předkládá práci, jež sestává ze tří částí, navzájem mezi sebou bohužel nepříliš provázaných. V úvodu nastiňuje základní obrysy historického vývoje hledání polodrahokamů a drahých kovů na Turnovsku. Další pasáž soustředila autorka na rekapitulaci životních osudů a analýz publikovaných vzpomínek a článků hledačů kamenů z Turnovska 
a částečně i z jiných oblastí českých zemí, kteří svou živnost kombinovali s cestováním 
a životem v zahraničí. Poslední část pak má představovat původní analýzu výnosnosti podnikání v oblasti zpracování a prodeje polodrahokamů a drahých kamenů na Turnovsku v první polovině 20. století na příkladu analýzy firmy Karla Šlechty.
	Bohužel se nezdařilo provázat jednotlivé části uceleným narativem. Zatímco úvodní pasáž vychází z poznatků regionální historiografie, v následující části autorka nastiňuje životní osudy jednotlivých hledačů drahých kamenů a kovů bez větší souvztažnosti k regionu, z něhož pocházeli. Je to patrně zapříčiněno mimo jiné i rezignací autorky na využívání archivních zdrojů, dochovaných k jednotlivým osobnostem, s výjimkou osoby Karla Holuba. Pasáže vycházejí z editovaných článků, jejichž cílem bylo především zpřístupnit zážitky cestovatelského rázu, proto je diskutabilní, nakolik je lze jako výhradní zdroj využívat pro historii kamenářství a vyhledávání surovin. Nicméně autorka se o to přesto pokouší. Zde by pak neškodilo komparovat osobní paměti jednotlivých aktérů s dobovými technikami a kulturou vyhledávání drahých kovů. V neposlední řadě by pak práci také prospěla analýza recepce daných výpovědí, nacházíme se chronologicky v období kulminace zlatých horeček, bylo by proto zajímavé, jakým způsobem přijímalo české publikum reference o cestách za „snadným“ výdělkem. 
Redukce pramenných zdrojů neumožňovala autorce proniknout k meritu věci – tedy, nakolik bylo hledání surovin pro kamenářství udržitelným či dokonce výnosným zaměstnáním, proto se následně logicky pokusila o rozbor účetnictví rodinné firmy Šlechta s cílem zjistit, jaké byly ekonomické aspekty podnikání ve sféře zpracování a prodeje kamenářských výrobků. Dané pasáže měly vycházet z dosud nevyužitých archivních zdrojů. Bohužel ani zde nelze zůstat bez připomínek a v daném případě jsou dokonce závažnější povahy. Autorka zde analyzuje účetnictví firmy ve čtyřicátých letech (pro dřívější období se údajně nedochovaly využitelné zdroje), nesprávně však interpretuje výdaje i příjmy. Ve vedlejší knize výdajů, kterou autorka užívá jako základní zdroj, byly nepochybně uváděny pouze vedlejší výdaje firmy, spojené s dopravou, přepravou a poštovným, případně další marginální náklady firmy. Nejsou zde žádná data k osobním nákladům, ani k dalším významným investičním akcím. Lenka Vyčítalová však dané parciální účetnictví mylně vydává za celkový přehled příjmů a výdajů za daná období. Autorka svůj omyl napravuje alespoň uváděním hodnoty čistého zisku za jednotlivá období a hrubou rozvahou podnikání z roku 1945.
Formálně lze práci vytknout nediferencované zařazení primárních editovaných zdrojů do literatury, autorka opomenula vřadit do práce také závěrečné resumé. Textu by také prospěly zásahy do gramatických a stylistických nesrovnalostí. Autorka výklad někdy redukuje na sdělení podávaná prostřednictvím holých vět, bez jakékoli snahy o souvislejší souvětí, či návaznost mezi jednotlivými větami.
Nabízí se otázka, zda by autorka u obhajoby byla schopná doplnit chybějící provázanost jednotlivých kapitol. Nakolik například využívali hledači drahých surovin v zahraničí postupy a strategie, které si osvojili na Turnovsku, případně naopak – dokázali následně inkorporovat některé nabyté znalosti do domácích inovací? A nelze skutečně proniknout k podstatě ekonomické roviny jejich činnosti prostřednictvím odlišných pramenů, než těch, které byly publikovány v tisku? Na základě rozboru zdrojů k osobě Karla Holuba se například zdá, že hledačství bylo udržitelné pouze jako vedlejší doplňková aktivita k hlavnímu ekonomickému příjmu.
Vzhledem k výše uvedeným připomínkám doporučuji sice práci k obhajobě, navrhuji ji však klasifikovat jako dobrou.

  

V Pardubicích 12. 8. 2019  				              	Vladan Hanulík