Bc. Kateřina Šestáková: "Hospodyně je vládkyní domácnosti" aneb ženy baťovského Zlína. Diplomová práce. Ústav historických věd Fakulty filosofické University Pardubice, Pardubice 2010. 113 s., vč. obr. příloh.

Posudek oponentky diplomové práce
Podle slov Kateřiny Šestákové je její diplomová práce zaměřena na postavení žen v baťovském Zlíně v první polovině 20. století. K uvedenému tématu už vznikla zdařilá bakalářská práce Veroniky Hlavenkové Ženy v Baťových továrnách, v loňském roce obhájená na Ústavu historických věd. Škoda, že jí Kateřina Šestáková nevyužila - především by měla k dispozici větší počet respondentů, neboť V Hlavenková využila unikátního vyprávění sedmi pamětníků, narozených mezi léty 1919 – 1928. Přesto je zřejmé, že diplomová práce K. Šestákové "baťovské" téma užitečným způsobem rozšiřuje, především proto, že se zdaleka netýká jen zlínských žen, ale je zdařilým příspěvkem k sociálním dějinám a dějinám každodennosti této významné moravské aglomerace. 
Práce je členěná do tří oddílů, v prvním autorka popsala baťovský Zlín od jeho počátků do doby po druhé světové válce, v druhé se mínila věnovat obecně postavení ženy ve Zlíně v uvedeném období, ve třetí pak postavení žen ve zlínských domácnostech. Tyto tři větší celky jsou logicky děleny v další podkapitoly. Obrazová příloha, která se nachází na konci spisu, je vhodně zvolena a doplňuje text.
Práci zahajuje dobře koncipovaný úvod, v němž autorka vymezila základní otázky, na které hledala (a nalezla) odpovědi, zamyslela se nad vhodnými metodami a zhodnotila heuristickou základnu práce.
První část - nejméně rozsáhlá - obsahuje pohled do dávné i nedávné minulosti lokality; čtyři stránky jsou věnovány předbaťovské éře, oprávněná pozornost pak náleží dějinám obuvnického podniku. Zde se autorka opírala o existující literaturu, případně internetové zdroje, nicméně jedná se o kompilaci obratnou a přehlednou. Objevné části týkající se personální politiky firmy jsou pak založeny na vlastním archivním výzkumu a výpovědích pamětníků. 
Druhá část - Ženský svět v baťovském Zlíně -  je skutečnou přidanou hodnotou práce, třebaže zde autorka onen "ženský svět" pojala relativně zeširoka a její závěry mají širší platnost. Objevné jsou partie týkající se zlínského školství, snad jen informace o organizaci cizojazyčné měšťanské soukromé školy (s. 53 - 54) mohly být přesnější. 
Ocenit je třeba i třetí část spisu nazvanou Baťovská žena v domácnosti - opět s malou výhradou, že onen univers feminity zde hraje druhé housle. Přínosné pasáže se týkají bydlení, zásobování vodou, využití volného času, zlínských festivit. Pouze část 7. 1. se skutečně týká zlínských žen.  
Práce, jejímž sympatickým rysem je mj. snaha o objektivní pohled na baťovský Zlín, o reflexi bez přehnané a dnes tak módní glorifikace, je založena na kvalitní heuristické základně, již autorka dokázala dobře vytěžit. Škoda, že v seznamu literatury chybí poslední práce týkající se "ženských" dějin (Lenderová - Kopičková - Maur - Burešová, 2009), která mohla být nesporně autorce užitečná. Pokud se týče počátků účelové výstavby Zlína, kontext by poskytla rozsáhlá práce Pavla Zatloukala Příběhy z dlouhého století. Architektura let 1750 - 1918 na Moravě a ve Slezsku, Olomouc 2002. Možná stojí za zmínku, že zlínských Filmových žní se dotýkají rovněž memoárové práce "prvorepublikových" filmových hvězd, především Adiny Mandlové či Lídy Baarové.
Faktograficky se mi text zdá být v pořádku, až na některé drobnosti - např. není jasné, proč by "s příchodem 19. století nastoupili málo vzdělaní lékaři" (s. 27); ostatně ani diplomované porodní báby nebyly po celé 19. století zdaleka samozřejmostí.
Formálních pochybení není mnoho: snad stálo za úvahu dlouhou a nepřehlednou kapitolu 2. 1. podrobit vnitřnímu členění. U obsahu na začátku spisu chybí stránkování, dobrý dojem z jeho stylistické úrovně občas narušují poněkud "frivolní" výrazy ("chytlavá", s. 2; "předškoláci", s. 4) a skutečnost, že autorka tu a tam vede nerovný zápas s interpunkcí, ba ojediněle se objevují gramatické prohřešky vážnějšího kalibru (s. 17).
Výše uvedené výhrady nesnižující přínos a originalitu spisu, jenž nenechává čtenáře na pochybách, že Bc. Kateřina Šestáková umí pracovat s odbornou literaturou, s tištěným, archivními i orálními prameny, že je schopna vlastních, znalostí "historického řemesla" podložených interpretací. 
Práci ráda doporučuji k obhajobě a hodnotím známkou velmi dobře.

V Hradci Králové, 21. července 2010
Prof. PhDr. Milena Lenderová, CSc.