Posudek oponenta diplomové práce 
Jana Bayerlová: Niger Delta, alebo ako prežiť ropu

Jádrem práce je mimořádně zajímavá otázka, jaké životní strategie volí obyvatelstvo delty Nigeru pro „přežití nigerijské každodennosti“ poznamenané konflikty o využití ropu mezi státním mocenským aparátem a militantními aktivistickými skupinami. Hlavním metodickým nástrojem pro zodpovězení této otázky se autorce staly nestrukturované rozhovory, ovšem práve metodologická stránka práce je jejím nejslabším aspektem. Jednoduše řečeno, v celé práci jako by autorka téměř neprezentovala výsledky svého terénního výzkumu. Ostatně i zvolené názvy kapitol jako by naznačovaly, že předložená diplomka je především „pozadím“, na jehož základě by mohl být získaný materiál interpretován – ovšem na tuto interpretaci už v práci nezbylo místo...

Jako příklad může posloužit kapitola „Politické pozadí“. Většina z 15 stránek tvořících tuto kapitolu je založena na materiálu získaném z velmi pestré literatury (bohatost zdrojů mimochodem považuji za jednu z předností této diplomky). Mezi těmito zdroji se čas od času objeví neoznačený rozsáhlejší citát, o kterých předpokládám, že pochází z autorkou provedených rozhovorů – tyto rozhovory však postrádají nejen jasnou identifikaci, ale i zakotvení v sociálně vědní analýze (např. citáty na s. 42 pochází podle textu od „lidí“ a citát na s. 43 od „člověka“), a navíc také narativní interpretaci, slibovanou autorkou v úvodu diplomky (s. 12).

Výsledkem je práce, která více slibuje než nakonec přináší. Výborně zvolené téma „strategií přežití každodennosti“ je podpořeno velmi dobrým zpracováním relevantní literatury, na jejímž základě autorka vytvořila zdařilý rámec shrnující „pozadí“ pro interpretaci svého výzkumu. Ten je však nakonec fakticky v práci použit pouze pro ilustraci tohoto „pozadí“, není však systematicky prezentován a interpretován – nutno říci bohužel, protože schopnosti, které autorka ukazuje při práci se zdroji nejrůznějšího původu, jsou jasným příslibem, že by dokázala na základě vlastních rozhovorů (a pozorování? v diplomce není o jeho metodickém využití žádná zmínka) vytvořit ještě mnohem plastičtější obraz nigerejské každodennosti.

Na základě výše zmíněných silných a slabších stránek diplomku vřele doporučuji k obhajobě a navrhuji hodnocení velmi dobře. Ovšem s tím, že kdyby prezentace a interpretace vlastního terénního výzkumu měla být rozhodujícím kritériem, práce by podle mě mohla být hodnocena bohužel nejlépe jako dobrá.

									Petr Pabian