Oponentský posudek bakalářské práce
Radka Slezáková: Šikana na středních odborných školách v Královéhradeckém kraji

Podle zásad pro vypracování se měla autorka v této bakalářské práci věnovat teoretickému vymezení problému šikany a charakterizovat fenomén šikany na vybraných středních odborných školách v Královéhradeckém kraji. Měla provést kvantitativní výzkum prostřednictvím dotazníkového šetření mezi pedagogy daného typu škol.
V prvních třech kapitolách je formulován problém šikany (definice, vývoj, symptomy, charakteristika aktérů a následky). Dále jsou nastíněny možnosti zásahů proti šikaně a překážky efektivního řešení konkrétních případů. Vyústěním této části, založené na informační analýze relevantní odborné literatury, je pojednání o možnostech preventivních opatření, vyplývajících ze spolupráce školy s rodinou, příslušnými institucemi a z potenciálu práva. Čtvrtá část práce prezentuje vlastní autorčin průzkum. Jsou v ní uvedeny cíle, hypotézy, metody a výsledky dotazníkového šetření.
Úvod práce odkrývá motivaci autorky přispět k překlenutí rozporu mezi reálnou situací ve výskytu šikany na školách a ne zcela rozvinutou kompetenci učitelů k jejímu odhalování, řešení a předcházení. Uchopení problému je promyšlené, má výrazně logickou strukturu, opírá se o tvořivý přístup k informačním zdrojům a pokrývá podstatná východiska studia dané problematiky.
Autorka prokázala i své velmi dobré schopnosti samostatně projektovat, realizovat a vyhodnotit sociologický průzkum menšího rozsahu. Okolnosti a podmínky realizace dotazníkového šetření, které vyústily v nižší návratnost dotazníků, lze charakterizovat poznatkem, získaným autorkou v předvýzkumu: ... „pedagogy jsem byla upozorněna, že není vhodné informovat o průzkumu vedení školy, neboť by mohlo dojít k jeho znemožnění z důvodu obav z odhalení vyšší míry šikany na jejich škole“... To je paradox, který může být jedním ze zdrojů určité devastace respektování norem a hodnot ze strany studentů, podobně jako výrazná zdrženlivost pedagogů při sdělování svých postojů, názorů a zkušeností, vztahující se k šikaně. Z testování hypotéz, které je metodicky čisté, lze vyzdvihnout zjištění, že v daném souboru pouze 5% pedagogů bylo schopno identifikovat správný postup při řešení faktické šikany.
Práce jako celek působí sympaticky, je zpracována se značnou pečlivostí a vykazuje evidentní osobní přínos autorky. Zdařile operuje s obsáhlým výběrem informačních zdrojů. Zadání bylo důsledně dodrženo. Rozsah práce výrazně převyšuje požadované minimální penzum.
Práci doporučuji k obhajobě a hodnotím ji stupněm výborně minus. K upřesnění doporučuji  průběhu obhajoby položit autorce jednu z následujících otázek:
-	Zda jedinec může figurovat v obou rolích, tj. v roli šikanujícího i šikanovaného a zda dochází k přenosu zkušeností se šikanou?
-	Jaká forma odpovědnosti přichází v případě šikany v úvahu, když trestně či občanskoprávní odpovědnost je vyloučena nebo značně zeslabena zákonnými ustanoveními s ohledem na věk aktérů?
-	Podle sdělení autorky byl výběr škol proveden na základě vyšší pravděpodobnosti výskytu šikany – jaká kriteria lze použít při takovém rozhodování?

V Hradci Králové, 1. května 2009          					PhDr. Jaroslav Paulovič