Eva Kurfiřtová: Střední uměleckoprůmyslová škola sklářská v Železném Brodě. 1920 - 2010. Bakalářská práce. Ústav historických věd Fakulty filosofické University Pardubice, Pardubice 2010. 87 s., vč. obr. příloh.

Posudek vedoucí bakalářské práce

Ve své bakalářské práci se Eva Kurfiřtová rozhodla zmapovat dějiny jedné zajímavé odborné školy, Střední uměleckoprůmyslové školy sklářské v Železném Brodě, a jejích předchůdců. Vývoj školských zařízení sledovala v kontextu hospodářského a sociálního vývoje jabloneckého regionu a Čech. Prošla relativně torzovitý fond školy, dnes uložený v Státním okresním archivu v Jablonci nad Nisou, který konfrontovala s rozsáhlým korpusem odborné literatury, včetně literatury časopisecké. Ze soupisu na konci práce vyplývá, že dějinám školy byla už věnována určitá pozornost, většinou u příležitosti jejích výročí, kdy se konaly výstavy a k nim vycházely katalogy.
Práce je rozdělena na devět částí, které sledují vývoj školy; chronologická metoda v práci převládá, s výjimkou osmé části, zahrnující životopisné medailonky významných osobností, které se ve škole tím či oním způsobem uplatnily. Některé z kapitol se dělí dále na podkapitoly.
První kapitolu věnovala autorka minulosti sklářství v Jizerských horách. Tato část obsahuje důkladnou retrospektivu, E. Kurfiřtová se seznámila i s výsledky archeologických  výzkumů a dovedla dějiny sklářství v regionu až na počátek 20. století.
V druhé kapitole se zabývala vývojem sklářství a počátky odborných sklářských škol v českých zemích. Zajímaly ji nejen dějiny technologie sklářské výroby, přiměřenou pozornost věnovala i organizačním a sociálním aspektům, jakož i státním zásahům do tohoto oboru podnikání.
Obsahem třetí až deváté části je pak minulost a přítomnost železnobrodské sklářské školy. Cenná je analýza nacionální problematiky soudního okresu železnobrodského, který zůstával v německém jabloneckém regionu český a právě zdejší sklářská výroba musela čelit konkurenci jazykově německých výrobců. Je jistě zajímavé sledovat, do jaké míry byla tato rivalita stimulující, a to nejen na přelomu 19. a 20. století, ale i později, jak je zřetelné hlavně ze šesté kapitoly. 
Eva Kurfiřtová si povšimla rovněž dopadu obou světových válek a poválečných krizí na český spotřební průmysl, sklářství nevyjímaje. Přesto právě po první světové válce vznikla Státní československá odborná sklářsko-obchodní škola, právní předchůdce dnešní Střední uměleckoprůmyslové školy sklářské. 
V dalších částech sleduje autorka její organizační vývoj, proměny učebních osnov, materiální podmínky školy, počty žáků... V neposlední řadě ji zajímá dopad únorového puče roku 1948 na osudy sklářské výroby, odborného školství a železnobrodské sklářské školy. Přesto se i tehdy ve škole uplatnily osobnosti evropského formátu (Alois Metelák, Stanislav Libenský aj.), jak je zřejmé z osmé kapitoly - zajímavé by bylo možná sledovat, za jakou cenu mohli tito výtvarníci ve školství působit...
Práce má logickou strukturu a sevřený tvar. Odkazující i vysvětlující poznámky jsou pečlivé a vyskytují se v dostatečném  množství; zcela ojediněle není zřejmé, o jaký dokument jde - autorka odkazuje jen na fond a uložení (s. 4, pozn. č. 12). Styl odpovídá žánru, mírně rušivě působí ale výčty, jimiž chtěla autorka zjevně zpřehlednit uváděná fakta. Pak ovšem neměla zapomenout na interpunkci (jedná se hlavně o čtvrtou kapitolu, ale i části sedmé či osmé). Naskýtá se rovněž otázka, proč studentka, vzhledem k roku narození ušetřená povinné výuky ruštiny, užívá "rusismy" ("v domě Bachtíka", s. 27)? Také si nejsem jistá,  zda lze pro činnost vydavatele odborného časopisu užít spojení časopis  "vychází pod taktovkou" SOkA Semily, s. 3)? Hrubých gramatických chyb není mnoho, nicméně zcela se jich autorka nevyvarovala (s. 24) .
Bakalářská práce Evy Kurfiřtové je zdařilým pokusem vytvořit přehledný obraz vývoje moderní odborné školy. Třebaže je - s ohledem na neúplnost archivního fondu - z větší části založená na existující literatuře, je zřejmé, že k materiálu autorka přistoupila s dostatečně kritickým nadhledem a dokázala vybrat podstatné skutečnosti, z nichž vytvořila přehledný a čtivý text. Práce je původní a obsahuje nepřehlédnutelnou interpretační složku. Spis Evy Kurfiřtové tak odpovídá nárokům kladeným na tento typ kvalifikačních prací. Bez váhání jej doporučuji k obhajobě a hodnotím známkou (ještě) výborně.

V Hradci Králové, 24. července 2010
Prof. PhDr. Milena Lenderová, CSc.