UNIVERZITA PARDUBICE
Fakulta filozofická
Katedra anglistiky a amerikanistiky

Posudek vedoucího bakalářské práce
(Literárně-kulturní)

Autor práce: Sabina Procházková 
Studijní obor: Anglický jazyk pro odbornou praxi
Název práce: The Depiction of Existential Topics in Rosencrantz and Guildenstern Are Dead by Tom Stoppard
Akademický rok: 2025/2026
Vedoucí práce: Mgr. Petra Kalavská, Ph.D.
Oponent práce: Mgr. Michal Kleprlík, Ph.D.

Kritéria hodnocení 	Hodnocení
A-B-C-D-E-F	
Všeobecná charakteristika
	Splnění zásad zpracování práce a naplnění stanoveného cíle	B	
	Logická struktura práce		
	Vyváženost teoretického úvodu a analytické části		
Obecná část 
(teoretický úvod)	Kvalita uvedení do širšího kontextu	A	
	Tematická relevance teoretického úvodu k cíli práce		
Analytická část 	Vhodnost využití primárních zdrojů pro podporu/ilustraci argumentace	C	
	Rozsah a hloubka vlastní analýzy		
	Relevantní a srozumitelná argumentace a interpretace 		
Práce s odbornou literaturou	Kvalita, množství a relevance zpracované literatury	A	
	Kritický přístup ke zdrojům		
Formální stránka	Dodržení doporučených pravidel a norem formální úpravy (směrnice FF UPa, požadavky KAA)	C	
	Kvalita vědeckého aparátu (případně příloh, tabulek a obrázků)		
	Dodržení bibliografické normy		
Jazyková úroveň 	Gramatická přesnost a komplexnost	D	
	Slovní zásoba		
	Koheze a koherence		
	Interpunkce a stylistické aspekty		

Slovní vyjádření k hodnocení bakalářské práce:
Předložená bakalářská práce se zabývá zobrazením existenciálních témat v divadelní hře Rosencrantz and Guildenstern Are Dead (1966) od Toma Stopparda. Práce má logickou strukturu, sleduje vytyčený cíl a oba celky jsou vyvážené. Na tomto místě bych podotkla, že se autorka mohla více zabývat postmodernismem (viz zadání).
Teoretický celek, který studentka strukturuje do dvou kapitol, považuji za velmi vydařený. Autorka velmi čtivým a zajímavým způsobem pojednává o filosofii existence a soustředí se nejen na období po druhé světové válce, ale rovněž hledá myšlenkové kořeny této filosofie v 19. století. V neposlední řadě autorka představuje pět myslitelů, kteří formovali základní myšlenky existenciální filosofie. Oceňuji obzvláště začlenění eseje The Myth of Sisyphus (Albert Camus) do diskuse. Na tuto kapitolu navazuje zdařilé pojednání o důležitosti absurdního divadla a o specificích francouzské a anglické linie. Studentka se snaží uchopit problematiku ve vší své šíři a neopomíjí zmínit avantgardní východiska absurdního divadla. Argument v obou kapitolách je velmi dobře vystavěný, oba celky jsou čtivé a studentka v nich prokazuje, že studované problematice rozumí. 
Analytickou část autorka člení do tří celků, v nichž se zabývá vyobrazením individuální nedůležitosti, lidské existence a smrtelnosti. Studentka zdařile opírá vlastní analýzu o primární zdroj a rozmanité sekundární zdroje a v každé kapitole neopomíjí srovnání analyzované problematiky s Waiting for Godot. Nutno podotknout, že tento celek mohl být koherentněji vystavěný a argument jasněji a důsledněji prezentovaný. Mnohé myšlenky by si zasloužily hlubší, pečlivější a systematičtější rozpracování a rozbor. Studentka obzvlášť v tomto celku konstruuje příliš dlouhé a gramaticky mnohdy nesprávné věty (např. str. 34, 35, 36), což přispívá k výše zmíněné nejasnosti některých argumentů. 
Pozornost by si zasloužilo české resumé a některé aspekty formální úpravy (nejednotné užívání uvozovek a apostrofů, dílo Williama Shakespearea není důsledně v kurzívě atd.). Závěrem bych chtěla ocenit množství a relevanci prostudované literatury.

Podněty k obhajobě:

V ý s l e d n á   k l a s i f i k a c e*
(možnosti klasifikace – A,B,C,D,E,F)	C	

Dne: 15.1.2026			           			 ......................................................
								Podpis vedoucího práce

*   Výsledné hodnocení není průměrem dílčích známek