Posudek vedoucího bakalářské  práce
Zuzana Tajovská: Porovnání názorů vybraných autorů na sebevraždu

Zadání bakalářské práce orientovalo autorku na stručnou charakteristiku fenoménu sebevraždy, porovnání vybraných statistických údajů za Českou republiku s jinými zeměmi a hlavně na komparaci názorů vybraných autorů.
V první kapitole se autorka zabývá sebevražedností v historickém kontextu, vysvětluje centrální pojem na základě definic vybraných autorů, zmiňuje se o sebezabití, sebeoběti a bilanční sebevraždě. Další část kapitoly charakterizuje různá metodologická východiska zkoumání sebevražednosti, a to sociologická, medicínská a psychologická.
Druhá kapitola je opřena především o porovnání názorů Masarykových, Prokopových a Monastierových. Podnětný je ovšem i názor Růžičkův, podle kterého nemusí být zjištění pohnutky činu skutečným obrazem složitého děje, který vedl k sebevraždě. Podobně autorka postupuje i ve třetí kapitole a popisuje, čím je ovlivněn proces volby způsobu sebevraždy a pokouší se prokázat úlohu faktorů, které nemusí mít vždy instrumentální povahu. Čtvrtá kapitola navazuje na předchozí zmínku o exogenních a endogenních příčinách sebevražd. Z jejích postřehů vyplývá, že v současné době dochází k výraznějšímu prosazování těch druhých.  Pátá kapitola hledá specifika sebevražednosti u dětí a mladistvých. Závěr je vcelku zdařilým vyústěním nashromážděných poznatků a vystihuje danou problematiku.
Práce jako celek má výhradně komparativní (někdy kompilační) charakter. Z tohoto hlediska je možné označit úroveň jejího zpracování jako solidní s tím, že myšlenkový potenciál vybrané odborné literatury byl využit v dostatečné míře. Zároveň je nutné přihlédnout i k tomu, že zvolený metodický přístup není přece jen tak náročný, jako u prací analytického charakteru. Využití statistických informací se omezuje na jejich uvedení v příloze. Podle mého soudu mohlo být využití poznatků tohoto typu v hlavních částech práce přece jen bohatší. Uznat je ovšem možné i to, že formulace hlavního úkolu práce apriori tento prostor zužovala.
Práce celkově působí pozitivním dojmem, je psána čtivým jazykem, text se vyznačuje velmi dobrým, logickým uspořádáním. Nemá výraznější opakující se nedostatky. Předložené hodnocení vedoucí práce považuje za jednoznačné a konzistentní.
Práci doporučuji k obhajobě a hodnotím ji stupněm velmi dobře.

V Hradci Králové, 4. května 2009 					PhDr. Jaroslav Paulovič