Alena Kubátová: Genderová problematika v próze Terézy Novákové. Bakalářská práce. Katedra historických věd, Fakulta filosofická University Pardubice, Pardubice 2009. 57 s.

Posudek oponenta bakalářské práce

Cílem bakalářské práce Aleny Kubátové Genderová problematika v próze Terézy Novákové je analýza genderových konstruktů a feminity 19. století; současně si autorka povšimla dobových představ o maskulinitě, které některé práce Novákové obsahují. 
Práce je členěna do čtyř kapitol (Východiska tvorby Terézy Novákové, Povídkový soubor Úlomky žuly, Genderová problematika v povídkovém souboru Úlomky žuly – to je patrně nejpropracovanější část spisu, Románová tvorba). Předchází jim Úvod, v němž autorka nastínila svá východiska a dosavadní stav zpracování (příbuzné) tematiky. Velmi zdařilý je syntetizující závěr, dokládající maximální ponor do zvoleného tématu, schopnost originálního myšlení a tvořivého zobecnění.
Korpus pramenů, z kterého A. Kubátová vyšla, tvoří vzhledem k tématu uvážlivě vybraná literární díla T. Nováková (autorka nezůstala při jednom vydání). Hlavním pramenem jí byla povídková tvorba spisovatelky, především povídkový soubor Úlomky žuly z roku 1902,  a editovaná korespondence T. Novákové (edice patří do pramenů, nikoli do literatury). Pokud se týče literatury, lze konstatovat, že autorka neopomenula žádný z důležitých titulů, jak pokud se týče širšího historického a literárně historického, tak genderového zaměření. Možná stojí za připomenutí, že v poslední době vyšlo i česky několik prací, věnujících se mužskému genderu, případně otcovství, v historickém kontextu. 
Pečlivé studium literatury a tvořivý přístup k pramenům se autorce vyplatily.
Domnívám se, že se jedná o práci mimořádně zdařilou, a to nejen v měřítku práce bakalářské. Cením si – jako historik zčásti se zabývající genderovou problematikou - autorčina citu pro kategorie, s nimiž pracuje: dokáže gender,feminismus, feminitu či maskulinitu, čili kategorie importované především z anglosaského světa, vnímat nejen v dobovém ("dlouhé" 19. století), ale i v nezbytném geografickém (Čechy) kontextu. Respektuje specifika historické reality na jedné a literární fikce na druhé straně. Pozoruhodná je obratnost v propojení témat genderu, věku  (životních cyklů a přechodových rituálů), rodinných vztahů a sociální problematiky, aniž by text směřoval k výčtu či popisnosti.
Drobná formální vychýlení objevíme v práci s poznámkami, kde postrádám užívání zkrácených citací a některé poznámky vysvětlující (kdo byl Josef Košín z Radostova,  co byly "Ottovy Čechy"?). Poněkud rušivě působí "exkurz do Freuda" na s. 46. 
Faktografická pochybení najdeme v "historické" části spisu: pád Bachova absolutismu nebyl státním převratem, trochu zmatená je poznámka o Sokolu i o českém národním hnutí 60. let 19. století, Americký klub dam nebyl rozhodně jedinou českou vlasteneckou společností v tehdejší Praze… Z deníku T. Novákové rovněž vyplývá, že její láska k Novákovi nebyla možná tak idylická, jak ji líčí Nejedlý. R. Jesenská redigovala Kalendář paní a dívek českých od roku 1911(s autorčiným názorem na pojetí ženy v Kalendáři, s. 14, se neztotožňuji!)
Práce je bez závažnějších gramatických chyb (až na interpunkci), mimořádně stylisticky zdařilá a čtivá.
Výše uvedené výhrady nijak nesnižují kvalitu bakalářské práce A. Kubátové. Jedná se o dílo obdivuhodně zralé, originální, plné nápadů, postavené na kvalitní heuristické základně a schopnosti s ní pracovat.
Práci bez váhání doporučuji k obhajobě a hodnotím známkou výborně.

V Hradci Králové, 29. července 2009

Prof. PhDr. Milena Lenderová, CSc.