Katedra: 		religionistiky a filosofie

Akademický rok:	2009/2010

Posudek školitelky k bakalářské práci

Pro:			Petru Panýrkovou
Studijní program:	Filosofie

Studijní obor:		Religionistika

Název tématu:	Konvertité k islámu v České republice

Předkládaná bakalářská práce Petry Panýrkové představuje pozoruhodně vyzrálý 
badatelský počin. Autorka svou práci rozdělila do tří pečlivě propracovaných částí. 
V první části (str. 11-28) je podána historie islámské obce v Čechách, se zvláštním
přihlédnutím k právnímu statutu muslimské obce koncem dvacátého a počátkem 21. století. 
V druhé části práce se Petra Panáčková zabývá sociologickou a psychologickou 
analýzou náboženské konverze (str. 30-52). Pro teoretickou bázi svého výzkumu 
zvolila Petra Panýrková teorii náboženské konverze podle Wiliama Jamese a Lewise Ramba. 
Třetí část práce považuji za nejpřínosnější a velmi originálně zpracovanou. Autorka 
prováděla zjevně dlouhodobý kvalitativní výzkum motivů konverze, světonázoru 
informantů před přijetím islámu, průběh konverze, přijetí konverze informantů okolím a 
vliv přijetí islámu na další život a myšlení konvertity. 
Vysoce si cením skutečnosti, že autorka považuje za významný faktor empatii a snahu o hlubší porozumění dané problematice. Jakkoli by se tento postup mohl jevit jako samozřejmý, čeští religionisté jsou stále konfrontováni s požadavky na tzv. nezaujatost, tzv. objektivitu a tzv. metodologickou distanci od „zkoumaného objektu“. Práce kolegyně Panýrkové jen potvrzuje, že osobní zaujetí tématem a citlivost ve vztahu ke „zkoumanému objektu“ představuje významnou a hodnotnou součást vědecké práce v oblasti kulturní a sociální antropologie i religionistiky. 
Třetí část práce doporučuji po nezbytných úpravách k publikaci ve vhodně zvoleném religionistickém, popř. antropologickém periodiku. Doporučuji upravit následující nedostatky:
1.	Je třeba sjednotit transkripci arabských slov (viz str. 11: právní škola „madhab“ je transkribována jako „mazháb“, „madhab“ nebo „madzhát (str. 25). 
2.	Je třeba sjednotit psaní termínu Korán. (na str. 52 se termín objevuje s velkým i malým počátečním písmenem).
3.	Na str. 67 autorka uvádí: „…je zde záměrně použit termín orientační rodina, jelikož jejich pohled byl výchozím bodem orientace jejich dětí, budoucích konvertitů k islámu.“ Z výpovědí respondentů a respondentek je zřejmé, že své 
děti budou vychovávat v souladu s požadavky islámu. Je třeba zdůraznit, že dítě, které se narodí muslimskému otci, je podle šarí’i považováno za muslima, a vztahují se na něj všechny povinnosti i omezení (např. v případě odpadlictví od islámu). 
4.	Arabské termíny např. šaháda, tawbá, doporučuji odlišit kurzívou pro lepší orientaci v textu.
5.	Na str. 86 autorka uvádí k respondentovi jménem Ludvík: „Mají jednoho syna, kterého se snaží vést k islámu…Ludvík a jeho manželka mají dvě děti“…
V tabulce č. 3 – Rodinný stav informantů a počet dětí je u jména Ludvík, v kolonce Počet dětí v době výzkumu, uvedeno číslo 2. 
6. V některých případech by bylo vhodné eliminovat citově zabarvená substantiva např. „mamka“ atp.	

Práce Petry Panáčkové svým rozsahem a precizním zpracování převyšuje požadavky kladené na bakalářskou práci

Práci doporučuji přijmout k obhajobě.
Doporučené hodnocení: 1

Praha 16.1. 2010                                                                         	  Mgr. Viola Pargačová, Ph.D.