Posudek vedoucího bakalářské práce 
Lenka Šuláková: Prezentace ženy v Pardubické příloze MFDNES

Cílem práce je podle úvodu zjistit, zda se v mediální prezentaci vytvářené pardubickou redakcí MFD objevují genderové stereotypy, zejména stereotypní prezentace žen. Při čtení práce se navíc ukazuje, že autorka nejen zjišťovala ne/přítomnost stereotypů, ale také a možná dokonce především hledá cesty k jejich překonávání, a to i ve spolupráci s redaktory a redaktorkami pardubické redakce MFD. Autorka přiznává feministické východisko práce a zařazuje ji do kontextu aplikované antropologie.

Teoretická část práce je svým pojetím, rozsahem i hloubkou zpracování odpovídající a obvyklá pro bakalářské práce. Obvyklým zvyklostem se však vymyká empirická část práce, která je velmi ambiciózní a angažovaná ve svých cílech, proto metodologicky velmi široce rozkročena a v důsledku toho bohužel ne zcela zvládnuta.

Autorka se rozhodla analyzovat genderové fungování samotné redakce, provést analýzu vydávané pardubické přílohy MFD a ještě šetření čtenářského pohledu na prezentaci genderu v MFD. K naplnění prvního cíle provedla opakovaná pozorování přímo v redakci, pohybující se na hranici mezi nezúčastněným a zúčastněným, a doplnila je řadou rozhovorů se redaktorkami/y; provedla analýzu textové i obrazové složky pardubické přílohy, opět proloženou rozhovory v redakci; a provedla rozhovory se čtenář(kam)i.

Tato šíře metod a snaha o komplexní zpracování tématu je velkou předností práce. Šíře a množství metod, otázek a cílů však bohužel přesahují zvládnutelný rozsah v rámci bakalářské práce, takže v práci je nakonec akcentována šíře na úkor hloubky zpracování. Ve výsledku nejsou v práci plně využity možnosti ani jedné z použitých metod: pozorování v redakci mohlo přinést podrobnější a plastičtější informace o re/produkci genderu v každodenní interakci; rozhovory s rektorkami a redaktory se mohla zaměřit a být interpretována s ohledem na legitimizační strategie ve vztahu k genderovému fungování redakce i produkovanému mediálnímu obrazu genderu; analýza obrazové složky pardubické přílohy mohla využít některou ze standardních metod vizuální interpretace; analýza textu mohla vycházet z lepší operacionalizace genderových stereotypů a použít metod lingvistické a diskursivní analýzy nad rámec sledování generického maskulina.

Celkově však na práci velmi oceňuji snahu o komplexnost a obrovské množství práce vložené do přípravy a psaní práce, stejně jako angažovanost autorky problém nejen popsat, ale také hledat cesty k jeho vyřešení. Vzhledem k příliš širokému záběru práce a složitosti tématu se sice dá říci, že se jí nakonec úplně nepodařilo ani jedno, ale důvodem je kromě jiného také změna vedoucí/ho práce, ke které v průběhu přípravy bakalářky došlo a která proběhla bez zavinění autorky a zkomplikovala jí konzultace a tím pádem i celou přípravu práce.

Práci tedy práci doporučuji k obhajobě a navrhuji hodnocení velmi dobře ▬.

									Petr Pabian