Bc. Iva Košťálová, Temná léta dětství aneb Prusko-rakouská válka, první světová válka, druhá světová válka a dětství na Královéhradecku. Diplomová práce. Katedra historických věd, Fakulta Filosofická University Pardubice, Pardubice 2009. 95 s., vč. obr. příloh.

Posudek vedoucí diplomové práce

Třebaže se dějiny dětství dostávají zvolna do zorného pole historiografie i  v Čechách, stále v nich existuje velký počet bílých míst, a to jak z pohledu jednotlivých historických epoch, tak z pohledu možných témat. Minulá podoba ohroženého dětství, patologie dětství, patří mezi ně. Rozhodnutí zpracovat téma dětství v období válečných konfliktů 19. a 20. století, které jako námět své diplomové práce zvolila Bc. Iva Košťálová, je tudíž  legitimní a užitečné. O to víc, že se autorka nezaměřila jen na jeden časový úsek (ostatně dětství za 1. světové války zpracovala už jako svou bakalářskou práci), ale pokusila se o komparaci postavení dětí v průběhu tří válečných, k nimž došlo během necelých osmdesáti let. 
Heuristickou základnu práce tvoří svědomitě vytěžené archivní prameny, především školní kroniky okresu Hradec Králové (nebylo třeba vypisovat zvlášť každou inventární položku!), soudobý odborný tisk, editované prameny osobní povahy (obojí je bohužel uvedeno mezi literaturou) a sekundární literatura, která se k tématu vztahuje. Pro období druhé světové války využila autorka vzpomínek pamětníků – i s těmito ústními prameny si dobře poradila.
Práce je strukturována do tří větších celků, autorka rozumně rezignovala na chronologickou metodu a využila možností, které jí nabízela metoda komparativní. Jako oblasti srovnání zvolila prostředí školy, zdravotní stav dětí a organizovanou sociální péči, tedy okruhy, na které měla válka mimořádný vliv a které se pod vlivem dobových událostí výrazně měnily – ať už k horšímu (školní vyučování, zdravotní stav dětí), či k lepšímu (důkladnější organizace sociální péče).
V úvodu k práci nastínila diplomantka důvody výběru tématu, velmi stručně charakterizovala prameny, s nimiž pracovala, vysvětlila chronologické a geografické vymezení předmětu svého zkoumání; naopak zde chybí alespoň nastínění dosavadního stavu zpracování tématu.
S faktografií pracovala uvážlivě, snažila se začlenit události, k nimž docházelo na Královéhradecku ve válečných dobách, do kontextu obecného vývoje, ať už společenského či do vývoje vzdělanosti a zdravotní péče (v obou případech možná zachází do zbytečných podrobností). Velmi dobře je naopak zvládnut poměr mezi citacemi z editovaných pamětí a vlastními interpretacemi diplomantky.
Práci uzavírá kvalitní syntetizující závěr, s některými zajímavými postřehy autorky.
Pokud se týče drobných faktografických pochybení, poněkud opomenuta je skutečnost, že o Rakousku-Uhersku lze mluvit až od roku 1867, tj. prusko-rakouskou válku vedlo ještě (alespoň formálně) jednotné Rakousko. Ženský výrobní spolek založila roku 1871 Karolina Světlá; Krásnohorská byla v této době ještě v Plzni (s. 6, pozn. č. 8). Rovněž zmínka o "městském gymnáziu" a městském dívčím reálném gymnáziu v Hradci Králové je nejasná (s. 12), stejně jako vysvětlení sběrných akcí žáků v letech 1. světové války, které nevycházely z iniciativy učitelů, ale bývaly nařízeny zpravidla místodržitelstvím (zatloukání hřebů aj.), podobně jako sociální akce ve prospěch školních dětí. Nejasných či nepřesných formulací je v práci více (s. 18, 27 aj.).
Autorka opomenula možnost využít zkrácených citací, což je celkem zanedbatelný nedostatek, horší je ale relativně velký počet pravopisných chyb, ať už v interpunkci, psaní velkých a malých písmen, ba dokonce ve shodě přísudku s podmětem. Objevíme i stylistické neobratnosti, např. v názvu nebylo jistě nutné opakovat třikrát slovo "válka"; nejasné formulace jsou např. i na s. 1, 6 aj.
Navzdory těmto výhradám napsala Bc. Iva Košťálová kvalitní práci, která znamená nepopiratelný posun v bádaní o dějinách dětství, především dětství ohroženého, v 19. a 20. století. Práci doporučuji k obhajobě a hodnotím známkou velmi dobře.

V Hradci Králové, 4. srpna 2009

Prof. PhDr. Milena Lenderová, CSc.