Posudek oponenta bakalářské práce 
Tereza Kyrianová: Integrace žen na mateřské a rodičovské dovolené do pracovního procesu
Bakalářka se zabývá mimořádně důležitým tématem, které je klíčové jak pro podobu českého pracovního trhu, tak pro genderové nerovnosti v Česku. Práce je vhodně strukturována a zachycuje na základě literatury a dalších zdrojů všechny důležité tematické okruhy: problémy žen na trhu práce, podmínkami české mateřské a rodičovské „dovolené“ ve srovnání se zahraničím i rolí rodiny ve společnosti. Autorka realizovala dotazníkové šetření, které svým rozsahem odpovídá očekáváním pro bakalářky. Bohužel všechny tyto části bakalářky současně vykazují závažné nedostatky.
Části založené na literatuře a datech vykazují nesystematičnost a nahodilost ve výběru zdrojů i jejich využití. V práci je citována celá řada dat z různých šetření i informace o mezinárodním kontextu, ale nikoliv klíčové zjištění, kvůli kterému je dané téma naprosto zásadní: když mezi západními zeměmi srovnáme míru zaměstnanosti těch žen, které nepečují o malé děti, najdeme Česko na špičce; když však srovnáme zaměstnanost žen pečujících o malé děti, najdeme Česko na dně. Na základě tohoto zjištění by bylo žádoucí i zaměřit mezinárodní srovnání podmínek mateřské a rodičovské, zatímco v práci jsou spíše nahodilé poznámky z nahodilých zdrojů. Nahodilost výběru zdrojů prostupuje ostatně celou prací, ve které na druhé straně chybí i zcela zásadní kniha Aleny Křížkové a dalších „Práce a péče: proměny ‚rodičovské‘ v České republice a kontext rodinné politiky Evropské unie“ (SLON, 2008). 
Další problém pak představuje práce se zdroji. Někde nejsou uváděny vůbec, např. v celé kapitole 3.1 o sociálních aspektech role rodiny. Jinde jsou z nich vyvozovány neobhajitelné generalizace, například v kapitole o problémech žen na trhu práce: „Psychologové si myslí, že pro rodiny s dětmi školního věku je ideální variantou pevná pracovní doba u muže-partnera a pružná pracovní doba u ženy. Výhodou této varianty je sladění rodiny se zaměstnáním matky.“ (s. 14) Bylo by potřeba specifikovat, o které ‚psychology‘ se jedná, protože to určitě nejsou všichni, nemluvě o psycholožkách (a sociolozích a socioložkách a dalších).
Problémy najdeme také v kapitole o realizovaném výzkumu, kde především chybí zdůvodnění prakticky všech výzkumných kroků. Proč byl jako technika sběru dat zvolen dotazník? (Práce uvádí pouze obecně jeho výhody a nevýhody.) Na základě čeho byly formulovány hypotézy? (Jsou v práci pouze vyjmenovány, ale není ani vysvětlena jejich případný význam či opomíjení vyvozené z existujících výzkumů, ani zdůvodnění výběru právě těchto tří.) Proč byly dotazovány právě ženy na mateřské a rodičovské? (Ke stejnému tématu by bylo možné dotazovat i jiné skupiny lidí, například ženy už po návratu do zaměstnání z mateřské/rodičovské, partnery těchto žen nebo zaměstnavatele.) Na základě čeho byly zvoleny otázky v dotazníku? (Okruh potenciálních je nepochybně mnohem širší, nemluvě o řadě možností zvolit jiné formulace – například namísto otázky „Jak se Váš partner nejvíce podílí na pomoci v domácnosti?“ bych volil třeba „Jaký je podíl vašeho partnera na následujících činnostech?“ (s uvedením seznamu); stávající formulace totiž přímo obsahuje sexistický předpoklad, že práce v domácnosti náleží ženám, zatímco partner se pouze „podílí na pomoci“. Stávající formulace také mluví pouze o „hlídání“ dětí, nikoliv o mnohem komplexnější péči o ně.)
Shrnuto: práce odpovídá základním požadavkům na bakalářky, ale vzhledem k závažnosti a množství nedostatků se podle mě pohybuje na samotné hranici nezbytného minima. Práci rozhodně doporučuji k obhajobě, aby se autorka mohla k výhradám vyjádřit a případně je vyjasnit, ale navrhuji práci hodnotit přinejlepším „dobře“.

									Petr Pabian