Martina Borovičková: Komunikační strategie v dopisech Kateřiny Vilemíny vévodkyně Zaháňské knížeti Metternichovi a Frederiku Lamblovi. Bakalářská práce. Ústav historických věd Fakulty filosofické University Pardubice, Pardubice 2011. 63 s. 
Posudek vedoucí bakalářské práce
Postava „paní kněžny“ z Babičky Boženy Němcová stále láká. Pokaždé, když se zdá, že bylo vyřčeno vše, objeví se nová informace či dokonce neznámé prameny, upřesňující obraz této mimořádné ženy. Tak tomu bylo při objevení vévodkyniny korespondence s F. Lambem – právě tento objev inspiroval Martinu Borovičkovou při volbě tématu její bakalářské práce.
Pokud se týče struktury, spis se skládá ze šesti logicky na sebe navazujících kapitol, z promyšleného úvodu a shrnujícího závěru. V úvodu autorka objasnila svá metodická východiska a stanovila cíl práce: zabývat se komunikačními strategiemi v dopisech, které byly psány v neklidné době napoleonských válek a obsahují tak svědectví o bouřlivé době, o životě, který nutně poznamenaly. Hlavním cílem práce však bylo postižení odlišností v dopisech psaných jednou ženou dvěma různým adresátům, hledání nuancí, jimiž pisatelka reflektovala sama sebe, své okolí.  
V první části práce rekapituluje M. Borovičková osudy tří protagonistů; nejvíce pozornosti logicky věnuje Zaháňské coby „klíčové“ postavě zkoumaných variet písemné komunikace.  Druhá část je věnována obecné problematice dopisu, jeho základním charakteristikám, přičemž obecné teze dokládá autorka občas (mohla klidně častěji) příklady z korpusu zkoumané korespondence. Koncept komunikačních strategií a jejich proměn se ukázal být mimořádně nosným a dal vzniknout originální a chytré bakalářské práci.
Vlastním přínosem spisu jsou třetí až šestá kapitola. Ve třetí kapitole, věnované sebestylizaci autorky dopisů, analyzuje M. Borovičková „role“, do kterých se v dopisech Metternichovi a Lambovi Zaháňská stylizovala, přičemž v dopisech Metternichovi je tato sebestylizace strukturovanější. Další kapitola, neméně zajímavá, sleduje stylizaci subjektu adresáta, danou opět vztahovým pozadím jednotlivých komunikací. V kapitole Stylizace zobrazeného světa se autorka zabývá obrazem soudobého světa, jenž ve zkoumaných komunikátech vypovídá primárně nikoli o skutečných událostech, ale o autorovi dopisu. Vévodkyně Zaháňská se zde oprávněně jeví jako žena velmi aktivní, konzervativní v postojích politických, libertinka v osobním životě, osobnost s mimořádným zájmem o soudobé veřejné dění, které ostatně do značné míry ovlivňuje její soukromý život, včetně milostného. Šestá kapitola je pak určitou syntézou: sebestylizace a stylizace jsou zde nahlíženy coby prostředky komunikační strategie.
Heuristicky vychází bakalářská práce z editované korespondence vévodkyně Záháňské; roku 1997 vydali její dopisy Meternichovi  v českém překladu P. Kyloušek a L. Milíčková; v roce 2010 pak vyšel „objev“ korespondence Zaháňské a Frederika Lamba v pečlivé zrcadlové edici a překladu D. Pavlíkové. Autorka dále vyšla ze solidního korpusu odborné literatury, zaměřené na problematiku osobních pramenů, na otázku stylistiky a komunikačních strategií, na život šlechty v 19. století. Její pozornosti neušly ani práce adresně se týkající knížete (od r. 1813, předtím hraběte) Metternicha (Srbikovy „metternichovské“ biografie z roku 1925 a 1954 jsou v současné době těžko dostupné; navíc pro účely této práce se monografie F. Herreho a J. Šedivého ukázaly jako plně postačující) a vévodkyně Zaháňské.
Stylisticky je práce na vysoké úrovni, autorčin sloh je plynulý, používá bohatých výrazových prostředků. Několik málo chyb najdeme v interpunkci: za citáty chybí často tečka.
Už v úvodu práce se čtenáři vtírá neodbytný dotaz: pokud autorka hodnotí sborník z „meternichovské“ konference v r. 2009 jako oproštěný od „ideologicky zatíženého pohledu na tuto osobnost [K. Metternicha]“, znamená to, že biografie z pera J. Šedivého a F. Herra ještě obsahuje nějaká ideologická klišé? Pokud ano, v jakém smyslu?
Martina Borovičková napsala kvalitní bakalářskou práci, založenou na originální metodě a zpracovanou tvořivým způsobem. Ráda ji doporučuji k obhajobě  a hodnotím známkou výborně.
V Hradci Králové, 15. 8. 2011 

Prof. PhDr. Milena Lenderová, CSc.